Kuten Egyptin poliittisessa ympäristössä, myös maan talouspolitiikassa on tapahtunut merkittäviä muutoksia kesäkuun 2013 jälkeen. Maan väliaikaishallintoon valittiin useita kokeneita talouspolitiikan ammattilaisia. Kuitenkaan pelkillä salkkunimityksillä ei maan taloushaasteita ratkaista. Tarvitaan konkreettisia talouden uudistumistoimia, kuten valtion budjettirakenteen uudistaminen ja verotusjärjestelmän kehittäminen.
Budjetin rakenteellisten ongelmien johdosta valtio joutuu käyttämään subventioihin, velkojen hoitamiseen sekä palkkoihin jokaiseen erikseen noin neljänneksen valtion budjetista. Maan yhteiskunnallisen kehityksen kannalta keskeiset opetus-, terveys-, ympäristö- ja liikennemenot ovat jääneet edellä mainittujen budjettimenojen jalkoihin. Heikentynyt tilanne edellämainituilla sektoreilla on havaittavissa myös kansainvälisissä vertailuissa.
Väestönkasvun myötä ongelmat vain korostuvat jatkossa. Vuonna 2030 maassa on arviolta 105 miljoonaa asukasta. Yhteiskunnan sisällä erot kasvavat erityisesti tulotasoissa, sukupuolten välillä ja peruspalvelujen tasossa. Varsinkin erot urbaanien alueiden ja eteläisen maaseudun välillä korostuvat.
Mistä tunnet sä ystävän…
Heti presidentti Mursin syrjäyttämisen jälkeen kesällä 2013 Egypti sai avokätistä tukea eräiden Persianlahden maiden suunnalta. Saudi-Arabia, Yhdistyneet Arabiemiraatit ja Kuwait ovat antaneet maalle taloudellista tukea jo 13,9 miljardin Yhdysvaltojen dollarin arvosta, ja lisärahoitustakin on lupailtu. Suurin osa rahoituksesta on avustusten muodossa, eikä vaadi takaisinmaksua Egyptiltä.
Muutos on dramaattinen ja tapahtui kirjaimellisesti yhdessä yössä; muslimiveljeskuntavetoisen hallinnon aikakaudella suurimpina tukijoina profiloituivat Qatar ja Turkki. Molempien maiden poliittisiin suhteisiin on sittemmin tullut säröjä. Egypti palautti Qatarilta saadun kolmen miljardin Yhdysvaltojen dollarin lainatalletuksen syksyllä 2013. Kaupallisissa suhteissa yhteistyö on kuitenkin jatkunut.
Turkki on merkittävä kauppakumppani Egyptille, Saudi-Arabian (12,8 miljardia USD) jälkeen Egyptin toiseksi suurin vientikohde (9,2 miljardia USD). Myös Persianlahden maiden kaupalliset toiminnat ovat edelleen kasvussa. Kairossa pidettiin joulukuussa 2013 suuri kaupallinen konferenssi, jonka yhteydessä solmittiin lukuisia merkittäviä uusia investointisopimuksia.
EU on talousalueena suurin kauppa- ja kehitysyhteistyökumppani Egyptille. Suomen vienti Egyptiin vuonna 2012 oli ennätyssuurella tasolla (343 MEUR). EU-maiden vertailussa vienti oli kymmenenneksi suurinta.
Lyhyen ja pidemmän aikavälin toimet talouden elvytyksessä
Persianlahden maiden välitön apu on tärkeää Egyptille. Maan hallinnolla on ollut mahdollisuus elvyttää taloutta pikaisesti ylimääräisen rahoituksen avulla. Samalla tärkeitä valtiontalouden säästötoimia on voitu lykätä ja suorittaa asteittain, jolloin vaikutukset kansalaisille eivät ole kerralla liian dramaattisia. Äkillisistä leikkaustoimista ja veronkorotuksista voisi seurata uusia levottomuuksia kaduilla.
Lyhyellä aikavälillä hallinto satsaa investointeihin ja uusien työpaikkojen luontiin. Jotta ulkomaisia sijoittajia saadaan lisää maahan, tulee kaupallisia käytäntöjä kehittää ja helpottaa markkinoille pääsyä. Korruptiota tulee vähentää ja läpinäkyvyyttä lisätä. Egyptin hallinto on luvannut keskittyä näihin toimenpiteisiin ja kehittää lainsäädäntöään. Uusien lakiluonnosten tulisi olla valmiit jo tammikuun 2014 lopussa.
Talouskasvu pyritään saattamaan kuluvalla talouskaudella 3,5 prosentin tasolle. Lähivuosina pyrkimyksenä on saavuttaa 2000-luvulla koetun vahvan talouskasvun taso (2006-2008 n. seitsemän prosenttia vuositasolla). Keskipitkällä aikavälillä pyritään asteittain korjaamaan budjettirakenteen ongelmia, ja kehittää verotusjärjestelmää muun muossa arvonlisäveron käyttöönotolla.
Egyptin hallinto on laatinut pidemmän aikavälin suunnitelman Egypt 2022, jonka kolme keskeistä teemaa ovat vesi, energia ja maankäyttö. Myös ylikansoitus on noteerattu merkittävänä haasteena. Tarkoitus on vastata haasteisiin kehittämällä opetusta ja terveydenhuoltoa. Taloustieteilijät suhtautuvat kriittisesti suunnitelmaan. Hallinnolla tulee olemaan haasteita toteuttaa pitkäkestoisia talousuudistuksia.
Optimismia löytyy, nopeimmat ovat jo Egyptissä
Vaikka Egyptin talous käy läpi vaikeita aikoja, löytyy myös uskoa myönteisestä kehityksestä. Egyptissä löytyy alueellisesti merkittävää potentiaalia kulutusmarkkinoilta. Uusia ostoskeskuksia ja kahviloita avautuu jatkuvasti.
Egyptin maantieteellinen sijainti, edullinen ja monipuolinen työvoima sekä tuotannollisten toimintojen olosuhteet ovat monessa mielessä mielenkiintoiset. Useita kansainvälisiä sijoittajia ja yrityksiä on käynnistänyt toimintoja Egyptissä hiljattain. Ruotsalainen IKEA avasi, tosin pahasti aikataulusta myöhästyneenä, marraskuussa ensimmäisen kauppakeskuksensa Egyptissä ja samalla koko Afrikassa. Tämä kertoo Egyptin markkinoiden roolista mantereella.
IKEA:n yhteydessä on valtava kaupallinen ja viihde-elämän kompleksi. Saudisijoittajat ovat rahoittaneet ostos- ja viihdekeskusta miljardeilla Egyptin punnilla. Samaiset sijoittajat ovat avaamassa vuonna 2015 vieläkin suuremman viihde-elämän keskuksen (Mall of Egypt), johon tulee 400 myymälää, hypermarket, sisätilalaskettelumäki ja huvipuisto.
Korealainen Samsung on sijoittanut 1,5 miljardia Egyptin puntaa tehtaaseen Egyptissä. Myös mm. Loreal sekä maailman toiseksi suurin lasikuidun tuottaja Jushi ovat avaamassa tehtaita Egyptissä vuoden 2014 aikana. Kiinalaiselle Jushille kyse on yrityksen ensimmäisestä tehtaasta ulkomailla. Kiinalainen Sinopec on ostanut kolmanneksen Egyptin öljy- ja maakaasutuottaja Apache Corp:sta. Kaupan arvo on 2,95 miljardia Yhdysvaltojen dollaria.
![IKEA, Kairo marraskuu 2013 1476003_10152009936029242_1017221797_n](../wp-content/uploads/sites/19/2013/12/1476003_10152009936029242_1017221797_n-300x168.jpg)
Mielenkiintoisia sektoreita suomalaisesta näkökulmasta
Eräs Egyptin suurimmista talousongelmista liittyy energiaan. Sekä kulutus- että tuotantokäytännöt vaativat uudistuksia. Egypti on asettanut tavoitteen tuottaa uusiutuvilla energianlähteillä 20 prosenttia energiantuotannostaan vuoteen 2020 mennessä. Samalla kestävämmät ja tehokkaammat energiaratkaisut ovat suuren kiinnostuksen kohteina.
Esimerkkinä katuvalot, jotka kuluttavat maan energiankäytöstä n. kuusi prosenttia. Hallitus on päättänyt lamppujen vaihtamisesta aurinkoenergiakäyttöisiin ja LED-valojärjestelmään. Tavoitteena on jätteiden käyttö energialähteenä. Ydinvoimalatuotannon kehittäminen on vuosikymmeniä vanha haave. Egyptin hallinto herätti jälleen unelman henkiin julkistaessaan suunnitelman neljän ydinvoimalan rakentamista. Tarjouskilpailun ajankohta selvinnee vuoden 2014 alussa.
ICT -ala on vahvassa kasvussa. Suomen ja Egyptin välinen yhteistyö alalla on ollut vahvaa. Egyptin ICT-ministeri vieraili Suomessa keväällä 2012. Vastavuoroisesti Suomen viestintäministerin vierailua Egyptiin odotetaan. Egyptiläiset ovat kiinnostuneita suomalaisosaamisesta mm. seuraavilla aloilla: kyberturvallisuus, laajakaista, ”vihreä ICT”, yrittäjyys, innovaatiot ja opetus. Egyptin ICT-sektorilla tavoitellaan jopa 10 prosentin kasvua. Kolmessa vuodessa on tarkoitus saavuttaa 120 miljardin Egyptin punnan osuus, joka vastaisi noin kuutta prosenttia maan bruttokansantuotteesta.
Yksittäinen esimerkki teknologian ”cathing up”-vaikutuksesta; ensi vuonna on tarkoitus ottaa käyttöön 500 julkista linja-autoa, joissa on langaton wifi-verkko käytettävissä. Vaikka asian merkitys on pieni ja uutista voidaan pitää populistisena, kertoo se Egyptin hallinnon halusta modernisoida järjestelmiään.
Muita sektoreita, joilla suomalaisyrityksille voisi löytyä mahdollisuuksia, ovat vesi, opetus, rakentaminen ja maatalous. Cleantech on myös Egyptin tulevaisuutta. Tekstiilialaa ollaan merkittävästi uudistamassa.
![bongaa pyramidit](../wp-content/uploads/sites/19/2013/12/bongaa-pyramidit-225x300.jpg)
Egyptillä on vielä suuria haasteita talouden palauttamiseksi vahvan talouskasvun tielle. Väestönkasvu luo lisäpaineita. Mahdollisuuksia myönteiseen kehitykseen kuitenkin on. Elinehtona on saavuttaa poliittinen vakaus, jolloin myös tärkeitä ja vaikeita talouspoliittisia päätöksiä voitaisiin panna toimeen. Samalla luottamus maan talouden elpymiseen ja usko pitkäaikaisiin sijoituksiin Egyptissä palautuisi. Egyptin talouden ja poliittisen tilan vuosikausia kestänyt negatiivinen kierre voisi täten vihdoin muuttua positiiviseksi kierteeksi. Paljon työtä on vielä kuitenkin edessä.